![](/assets/artwork/1x1-42817eea7ade52607a760cbee00d1495.gif)
6 episodes
![](/assets/artwork/1x1-42817eea7ade52607a760cbee00d1495.gif)
Nepregledno blago Vesna Jurić Rukavina
-
- History
Emisija je koja se bavi hrvatskim identitetom. Kroz zanimljive rubrike obrađuje književnost, glazbu, velikane hrvatske prošlosti, prirodnu i kulturnu bastinu, gastronomiju i etnografiju. Otkrivamo zanimljivosti iz bogate tradicije i predstavljamo vam čuvare i promotore nepreglednog blaga Hrvatske.
-
Čuvari orguljaškog zvuka
Međunarodni orguljaški festival Ars Organi Sisciae gostuje na dvije lokacije u Zagrebu, te u Martinskoj Vesi, Voloderu, Hrvatskoj Kostajnici i u Sisku, a odvija se u godini kad se obilježava 150. obljetnica rođenja Franje Dugana i 110. Albe Vidakovića. Sve su to "poslastice" 18. po redu festivala koji oduševljava vrsnim glazbenicima, atraktivnim programima i kombinacijama orgulja s drugim instrumentima kao bisernicom ili trubom ističe, predsjednica Udruge Ars Organi Sisciae, muzikologinja Valentina Badanjak Pintarić.
-
Iz sanduka blaga i milina: Ivana Brlić-Mažuranić
Iako smo u 150. obljetnici od rođenja naše omiljene i svjetski poznate književnice za djecu Ivane Brlić-Mažuranić, upoznajemo vas s možda manje znanim tekstom koji je poslužio za rock-bajku “Ivana”, prije dvadest godina. Riječ je o djelu, koje je potpisao Nino Škrabe, poznati književnik i dramtičar i utemeljitelj ogranka Matice Hrvatske u Jastrebarskom. Tekst je objavljen kao knjiga u izdanju Egmonta najvećeg europskg izdavača za djecu. Glazbu za rock-bajku “Ivana” skladao je Josip Cvitanović, a režija je bila u rukama oca hrvatskog mjuzikla Vlade Štefančića. Iako je “Ivana” bila pripremana za kazalište Komedija, praizvedba se dogodila u Dubrovniku. Gostuju Nino Škrabe i predsjednica OMH Jastrebarsko Klementina Škrabe.
-
Ostavština Mate Lovraka
U ožujku se navršilo 125 godina rođenja i 50 godina smrti poznatog književnika za djecu Mate Lovraka. Čuvar njegove ostavštine u Zagrebu je Hrvatski školski muzej, a u rodnom Velikom Grđevcu, Osnovna škola koja nosi ime tog dječjeg pisca. Ukupna Lovrakova ostavština kvalificirana je kao vrijedno kulturno blago naše zemlje. Na poseban način baš u Velikom Grđevcu oživljava se djelo tog plodonosnog dječjeg književnika kroz dnevne posjete u Kulturnom centru u kojem je parna lokomotiva s vagonima koju su otkopavala djeca u romanu "Vlak u snijegu", identičan mlin koji je obnavljala družba Pere Kvržice, bunar u kojem se onesvijestio Medo, tradicionalna Mlinareva kuća i drugo. Lovraku u čast u Velikom Grđevcu održavaju se Lovrakovi dani kulture u sklopu kojih se dodjeljuje i Nagrada "Mato Lovrak", te susreti Lovrakovih pisaca s djecom. Koliko je prisutno stvaralaštvo Mate Lovraka danas? - govori Slaven Klobučar, interpretator, novinar i pisac pjesama koji je utjelovio tog pisca.
-
Radobojska baština
Rude i rudarska tradicija temelj su kulturne baštine Radoboja 1811. godine s pronalaskom sumporne rude započinje „Sumporni“ vijek u Radoboju-trajao je više od sto godina i njime se opskrbljivala cijela austrougarska privreda. 1840. godine tradicija rudarstva nastavila se pronalaskom i eksploatacijom novog podzemnog blaga ugljena u ugljenokopu „Mirna“. Sumporokop i ugljenokop imali su važnu ulogu u formiranju samog naselja i njegova gospodarskog razvoja, a također značajno i u znanstvenom pogledu. O planovima na području industrijske baštine, govori ravnateljica Muzeja Radboa, Ivana Hazulin Pospiš-
-
Znamo li tko je Emilij Laszowski?
Emilij Laszowski bio je izniman intelektualac i erudit, koji je realizacijom brojnih akcija i publiciranjem više tisuća radova, obilježio je kulturni i javni život Zagreba od konca 19. i u prvoj polovici 20. stoljeća. Cijelo svoje stvaralaštvo posvetio je hrvatskoj prošlosti i baštini, pa tako i zagrebačkoj. Rođen je 1868. godine u gradu Brlogu na Kupi, u plemićkoj obitelji, svoj je ovozemaljski put završio u Zagrebu 1949. godine. A zapravo čitav njegov život i rad odvija se u onom, za Zagreb i Hrvatsku, važnom razdoblju stvaranja nacionalnih institucija novoga hrvatskog društva. Bio je utemeljitelj, osnivač, prvi ravnatelj, odnosno upravitelj i prvi kustos Muzeja grada Zagreba. Po struci bio je pravnik, a po pozivu povjesničar, kulturni djelatnik, arhivist, dugogodišnji ravnatelj Zemaljskoga arhiva (danas Hrvatski državni arhiv), osnivač i prvi Veliki meštar Družbe „Braća Hrvatskoga Zmaja“. Gošća emsije je muzejska savjetnica Aleksandra Bugar MGZ, autorica isložbe Laszowski-Utemeljitelj.
-
NSK i čuvari blaga najveće hrvatske knjižnice
Dan Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu obilježava se tradicionalno 22. veljače, u spomen na dan kada je 1483. godine otisnuta prva hrvatska tiskana knjiga Misal po zakonu rimskoga dvora. Danom NSK obilježava se i 417 obljetnica Knjižnice. Večeras u emisiji Nepregledno blago predstavljamo vrsne stručnjake koji spašavaju i čuvaju našu baštinu dr.sc. Sandu Milošević, voditeljicu Odjela zaštite i pohrane Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu i Stevu Leskarca, koordinatora procesa Konzervacija i restauracija. Koji su njihovi najveći izazovi u spašavanju baštine? Kako se čuva nacionalno blago? Otkrivaju i kako je papir najzahtjevniji u procesu zaštite, te zašto su najprije forenzičari, pa liječnici za knjige. Dvoje vrhunskih znalaca restauracije i konzervacije Sanda Milošević i Stevo Leskarac svjedoče i o svojim prvim kontaktim u restauratorskom svijetu te kako je počela njihova trajna profesionalna veza s baštinom – što ih je to „odvuklo“ u svijet posebne strpljivosti? – svijet baštine koju čuvaju za generacije u budućnosti.